4.5 VEEVARUSTUS JA KANALISATSIOON
4.5.1 Üldosa
Projekteeritakse Kallaste elamu veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemid põhiprojekti tasemel. Hoone aadress: Kraavi küla, Antsla vald,Võrumaa .  
Esitatakse hoone veevarustus- ja  kanalisatsioonisüsteemide välis- ja sisevõrkude kirjeldus ning välisvõrkude plaan. 
Lähteandmed
•	AABENEST OÜ poolt teostatud maa-ala mõõdistus. 
•	FE Arhitektid OÜ poolt edastatud arhitektuursed plaanid-lõiked ja asendiplaan.

Süsteemide kirjeldus
Esitatakse VK sise- ja välisvõrkude lahendused.

Kasutatud normid
•	Linnatänavad. Tehnovõrgud. Eesti Standard EVS 843:2003
•	Ühisveevärk.  Eesti Standard  EVS 847-3:2003
•	Ühiskanalisatsioonivõrk. Eesti Standard  EVS 848:2003
•	EPN  18.2 ja 18.4.(märts 2004)
•	EVS 812-6: 2005 Ehitiste tuleohutus

4.5.2 Majandus-joogivee süsteem
Majandus-joogivee tarbijateks on projekteeritava elamu elanikud. 
4.5.2.1 Veevarustuse vooluhulgad
Arvutuslikud majandus-joogivee vooluhulgad on :
Sekundiline	0,53 l/s 
Max.tunnine	0,35 m3/h 
Ööpäevane	0,6 m3/d
Arvutuslikud soojavee vooluhulgad on:
Sekundiline	0,50 l/s 
Max.tunnine	0,18 m3/h 
Ööpäevane	0,3 m3/d
Arvutusalusteks on arvestatud  EPN  18.2 nõuetega ja ühe elaniku kohta on võetud 143 l ööpäevas.
Tehnoloogilise vee vooluhulgad (basseini täitevesi) täpsustatakse vastava projektiga.
4.5.2.2 Veevarustuse allikas
Tarbevett saadakse olemasolevast puurkaevust.
4.5.2.3 Veemõõdusõlm
Vajadus puudub .Külmaveetoru sisendile paigaldatakse pea kraan ja peale kraani mudafilter Dn20.
4.5.2.4 Sooja vee süsteem
Sooja veega on varustatud  kõiki sanseadmeid , v.a. WC-d, pesumasinad, basseini tehnika, kastmiskraan. Soe vesi saadakse aastaringselt soojussõlmest .Soojaveetorustike paigaldus ja toru materjalid on analoogsed külmale veele. Soojaveetorustikule on ette nähtud tsirkulatsioon, milline tagab sooja vee jõudmise kaugeima punktini 10 sekundiga.. Soojaveetorustikud isoleeritakse.
4.5.2.5 Katmisvee süsteem
Projekteeritakse kastmiskraan , kraanile nähakse ette 50m voolik.
4.5.3 Tehnoloogiline veevarustus
Tehnoloogilise vee (basseini vee ) hulgad täpsustatakse vastava projektiga.
4.5.4 Tuletõrjeveevarustus
4.5.4.1 Arvutuslikud vooluhulgad
Hoone on projekteeritud TP-3 tulepüsivusklassiga , kasutusviis I.
4.5.4.2 Paikne tulekustutussüsteem
4.5.4.2.1 Tuletõrje voolikute süsteemid
Sisemine tuletõrjeveevarustusesüsteem ei ole ette nähtud.
4.5.4.2.2 Sprinklersüsteem
Sprinklersüsteem ei ole ette nähtud.
4.5.4.2.3 Erisüsteemid
Puudub
4.5.4.3 Välistulekustutus
Hoone varustatakse tulekustutusveega kinnistul asuvast tiigist 
4.5.5 Veetorustike paigaldus
Horisontaalsed magistraaltorustikud paigaldatakse horisontaalselt, ilma kaldeta, lae alla . Püstikud paigaldatakse šahti.Ühendustorud paigaldatakse lahtiselt seinte/põrandate peale .
4.5.5.1 Torustike materjalid
Majandus-joogivee sisetorustikeks kasutatakse plastik- ( näiteks sinivööt joogiveetoru WIRSBO PEX,Unipipe  ) , mis vastavad PN10 tingimustele.
4.5.5.2 Armatuur
Suuremate san.seadmete gruppide ette paigaldatakse sulgarmatuur. Samuti iga san.seadme ette sooja- ja külmavee ühendusele.Tsirkulatsioonile nähakse ette tasakaalustusventiilid.
4.5.5.3 Toruliitmikud ja ühendused
Vastavalt toru materjalile kasutatakse sobivaid liitmikke ja ühendusi. 
4.5.5.4 Toestus ja kinnitused
Torustiku kinnitused tehakse vastavalt tootja juhiste järgi.
4.5.5.5 Torustike isoleerimine
Veetorustikud isoleeritakse klaasvillast torukoorikutega. Isolatsiooni paksused on antud joonistel.
4.5.5.6 Läbiminekud tuletõkkesektsioonidest
Tuletõkke tarinditest läbiminevatele plastiktorustikele paigaldatakse tuletõkke mansetid, alates toru diameetrist DN50. Muudel juhtudel töödeldakse tuletõkke sektsioonide servi, mida torud läbivad, tuletõkkeseguga.
4.5.5.7 Hüdraulilised katsetused
Enne torustiku kasutuselevõttu tehakse vee-ettevõtte esindaja juuresolekul surveproov. 
Suurim lubatud proovirõhk plasttorudel 1500 kPa (15 bar). Seda ei tohi tihedusproovi ajal ületada. Tavalise tihedusproovi ajal võib elastne plasttoru veesurve mõjul paisuda, mis manomeetril ilmneb rõhu alanemisega. Rõhu stabiliseerumine võib võtta ööpäeva ning alles seejärel saab kontrollida tihedust.
Samuti võimalik teha surveproovi kiirkatse.
-	süsteem täidetakse veega ja õhustatakse.
-	Rõhk tõstetakse 1,5 x töörõhk (max rõhk 1000 kPa). Rõhku hoitakse 0,5 tundi sellel tasemel, lisades torude paisumise korral torustikku vett. Kontrollitakse, et torustikuga ühendatud seadmed taluvad proovirõhku ja vajadusel eraldatakse need surveproovi ajaks torustikust.
-	Vesi lastakse kiiresti välja, kuni rõhk on alanenud töörõhu poole väärtuseni. Suletakse tühjendusventiilid.
-	Veekindlas torustikus stabiliseerub rõhk mõne minutiga (1000 kPa võrgustikus 500 kPa-st kuni 700 kPa-ni).
-	Rõhku kontrollitakse 1,5 tunni jooksul. Kui rõhk selle aja jooksul ei alane, on süsteem veekindel. Väike leke on manomeetril kohe nähtav

4.5.6 Veevarustuse välisvõrgud
Välisveetorustik on projekteeritud UPONOR PE torust (PN10), veetorule on ette nähtud signaalkaabli paigaldus. Toru paigaldussügavuseks lugeda 1,8-1,9 m.
4.5.7 Olmereovee kanalisatsioon
4.5.7.1 Arvutuslik vooluhulk
Kanaliseeritakse kõik sanseadmed. (Tehnoloogilise kanalisatsiooni kogused täpsustatakse vastava projektiga)

Arvutuslikud olmekanalisatsiooni vooluhulgad on:
Sekundiline	2,0 l/s 
Max.tunnine	0,35 m3/h 
Ööpäevane	0,6 m3/d

4.5.7.2 Eelvool
Hoone kanalisatsioon suunatakse olemasolevasse septikusse. Ehitatakse üks väljaviik Dn110.
4.5.7.3 Pumpla
Hoone kanalisatsioon kulgeb isevoolselt.
4.5.7.4 Puhastusseadmed
Puudub
4.5.8 Sademevee kanalisatsioon
Sadeveed hajutatakse haljasaladele.
4.5.9 Kanalisatsioonitorustike paigaldus
Torustikud paigutatakse kas lahtiselt põranda peale või alumise korruse lae alla (keldris).Püstik paigaladatakse 	sahti. Süsteemi õhutamiseks viiakse püstikust toru Dn110 katuse pinnast 0,7m kõrgemale ja kaetakse otsikuga. 
Torustikud paigaldatakse kaldega, mis tagab vajaliku isepuhastuskiiruse. Vastavad kalded antud joonistel.
Torustike minimaalsed kalded: Dn110  torul i=0,01; Dn75 torul i=0,02 ning Dn50 torul i=0,025.
4.5.9.1 Torustike materjalid
Sisekanalisatsiooni torustikeks kasutatakse kanalisatsiooni plastmasstorusid (näiteks HTP PP) SN8 ,SN4 (olenevalt läbimõõdust).
4.5.9.2 Torustikud ja armatuur
Torustik varustatakse vajalike puhastuskorkide ja -luukidega. 
Sisekanalisatsiooni torud ja liitmikud peavad vastama standardile EN1451.
Torustiku transport ja ladustamine toimub vastavalt tootja nõuetele. 
Vastavalt toru materjalile kasutatakse sobivaid liitmikke ja ühendusi. 
4.5.9.3 Toestus ja kinnitused
Torustiku kinnitused tehakse vastavalt tootja juhiste järgi.
4.5.9.4 Torustike isoleerimine 
Üldjuhul analisatsioonitorustikke ei ole vaja isoleerida.
4.5.9.5 Läbiminekud tuletõkkesektsioonidest
Torustike läbimisel tuldtõkestavatest tarinditest kasutada tuldtõkestavaid mansette.
4.5.9.6 Hüdraulilised katsetused
Toimub vastavalt tootja juhendile.
4.5.10 Kanalisatsiooni välisvõrgud
4.5.10.1 Torustike materjalid
Isevoolseks torustikuks on kasutatud plasttorusid PP SN8 (näiteks Uponor).Torustike läbimõõdud ja kalded on antud joonisel.
4.5.10.2 Armatuur
Kaevudeks on kasutatud plastik teleskoop reoveekaevusid 400/315, 40T kandevõimeliste metallkaantega. 
4.5.10.3 Kaevik
Tööde teostamine vastavalt toru tootja juhiste järgi.
4.5.10.4 Tasanduskiht
Tööde teostamine vastavalt toru tootja juhiste järgi.
4.5.10.5 Torustiku paigaldus ja kaeviku täide
Tööde teostamine vastavalt toru tootja juhiste järgi.
4.5.10.6 Torustike rajamine kinnisel meetodil
Ei esine.
4.5.10.7 Torustike paigaldus eritingimustes
Ei esine.
4.5.10.8 Hüdraulilised katsetused
Plastist isevoolsete torude tihedust proovitakse õhu või vee abil (SFS 3114).Katses tekitatakse suletud veega täidetud torujuhtme osas või kaevus ülerõhk.Torustiku osa või kaevu tihedus leitakse katse lõpus lisatava veehulga alusel,mida vajatakse stabiilse rõhu säilitamiseks.
4.5.11 Drenaaž
Ei ole ette nähtud
4.5.12 Keskkonnakaitsemeetmed
Ehituse käigus tuleb järgida keskkonnakaitse reegleid.    
4.5.12.1 Ehitusjäätmed
Ehitusjäätmed likvideeritakse