SELETUSKIRI 
Nõmme, Tallinn (Kasutusloa taotlemisel Nõmme, Tallinn)
¬

TÖÖ KOOSSEIS
	1.	TEHNILISED NÄITAJAD ..................................................... 3  
	3.	ÜLDOSA ................................................................................. 4  
	4.	ASENDIPLAANILINE OSA .................................................. 5  
	5.	ARHITEKTUURNE OSA ....................................................... 6  
	.	4.1.  Üldlahendus. 
	.	4.2.  Välisviimistlus. 
	.	4.3.  Siseviimistlus. 
	5.	TULEOHUTUSNÕUDED ...................................................... 7  
	6.	TERVISEKAITSE- JA KESKKONNANÕUDED .............. 8-9 
	7.	KONSTRUKTIIVNE OSA ............................................... 10-12  
	8.	VEEVARUSTUS JA KANALISATSIOON .................... 12-13 
	9.	KÜTE JA VENTILATSIOON .............................................. 14  
	10.	ELEKTRIVARUSTUS ......................................................... 15  
	11.	ENERGIATÕHUSUS ........................................................... 16 
	12.	EHITUS JA LAMMUTUSTÖÖDE ORGANIS. .................. 17
	13.	LAMMUTUSTÖÖDE ORGANISEERIMINE ...............  17-21
	14.	EHITISE OSADE AJUTISE TOESTAMISE VIISID .......... 21

JOONISED 
	.	1  ASENDIPLAAN M1:500  
	.	2  VUNDAMENDI JA KATUSE PLAAN M1:100  
	.	3  1.JA 2. KORRUSE PLAAN M1:100  
	.	4  SÕLMED M1:100, LÕIGE A-A M1:100  
	.	5  VAATED M1:100  
	.	6  USTE-AKENDE SPETSIFIKATSIOON  
	.	7  ARHIIVIJOONISED M1:100
HOONE PÕHINÄITAJAD: 
Krundi pind: 1757m2
Täisehitus % (82,3+160) : 14%
ELAMU: Hoone kasutusala: 11101
	1.	Korruselisus : 1 (1,5) 
	2.	Tubade arv : 2 (teisel korrusel panipaigad) 
	3.	Ehitisealune pind : 82,3 
	4.	Kasulik pind : 96m2 
	5.	Eluruumide pind : 96m2 
	6.	Üldkasutatav pind : - m2 
	7.	Suletud netopind : 96m2 
	8.	Brutopind : 87,2 m2 
	9.	Elamu maht : 378,1 m3 
	10.	Absoluutne kõrgus : 57,6m 
	11.	Hoone kõrgus : 6m 
	12.	Hoone pikkus : 15,8m 
	13.	Hoone laius : 6.4m  
	14.	Tulepüsivusklass : TP-3 
2.ÜLDOSA
 Käesolev projekt on koostatud arvestades Tallinna Linnaplaaneerimise Ameti projekteerimustingimuste, Nõmme linnaosa üldplaneeringu ja tellija soove. Projekti koostamisel on lähtutud Eesti ehituses kehtivatest õigusaktide- ja normdokumentide loetelust (ET-1 0199-0076), samuti heast ehitustavast (ET-1 0207-0068). Projekteerimise aluseks on GEOPORT OÜ, jaanuar 2015 koostatud geoalus. 
Projekteerimisel on arvestatud järgmised normatiivsed dokumendid: 
EVS 907:2010 Rajatise ehitusprojekt 
EVS 837:2003 Piirdetarindid. EVS 838:2003 Katused. EVS 839:2003 Sisekliima. EVS 894:2008 Loomulik valgustus 
Hoone on projekteeritud Eurokoodeksil baseeruvate Eesti Projekteerimisnormide ning EVS- standardite alusel.
 Lähtutud on järgmistest normidest: Koormused: EPN-ENV1.1 
EPN-ENV1.2.3 EPN-ENV1.2.4 EPN-ENV1.2.5 EPN-ENV1.2.6. 
Raudbetoonkonstruktsioonid: EPN-ENV2.1 
Teraskonstruktsioonid: EPN-ENV 3.1 
Puitkonstruktsioonid: EPN-ENV 5.1 
Kivikonstruktsioonid: EPN-ENV 6.1 
Ehitise tuleohutus Eesti Standard EVS812-2002. Normatiivne kasukoormus vahelagedele 2,0 kPa. 
Normatiivne lumekoormus maapinnal 1,2 kPa ning normatiivne tuulekoormus 0,3 kPa. Samuti on hoone projekteeritud vastavalt Radooniohu hoone projekteerimine, 2003. Hoone on projekteeritud juhindudes Ehitusseadusest ja Eesti Vabariigi standardist EVS 811:2012“Hoone ehitusprojekt”. 
Majandus- ja taristuministri 17.7.2015 määrus nr 97 ”Nõuded ehitusprojektile”. Majandus ja taristuministri 02.06.2015 määrus nr 54 "Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded". 
Majandus ja taristuministri 03.06.2015 määrus nr 55 "Hoone energiatõhususe miinimumnõuded”. 
Majandus ja taristuministri 30.04.2015 määrus 36 "Nõuded energiamärgise andmisele ja energiamärgisele". 
Projekteerimisel on arvestatud normdokumendid: 
Standardid EVS 865-1:2013: Hoone ehitusprojekti kirjeldus, osa 1:Eelprojekti ehituskirjeldus. EVS 842:2003. Ehitise heliisolatsiooninõuded. Kaitse müra eest. Eluruumidele esitatavad nõuded, vastu võetud 02.07.2015 nr 85 Ehitusseadustik-11.02.2015 
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seadus- 01.07.2015 Tallinna Linnavalitsuse 03.05.2006 määrus nr. 34” Puittaimestiku ja haljastuse..” Tallinna linna ehitusmäärus nr.21, 06.09.2012 ja 19.06.2015 Tallinna Linnavolikogu määrus 08.09.2011 nr.28 „ Tallinna Jäätmehoolduseeskiri.” Tallinna Linnavolikogu määrus 28.10.2004 nr.36 ˮ Nõmme Linnaosa ehitusmäärus” 

3.ASENDIPLAANILINE OSA: 
¬
Püstitatakse uus 11101 elamu. Planeeringuga on säilitatud krundi põhiline iseloom ja reljeef. Sadeveed imbuvad pinnasesse. Vertikaalplaneerimisega juhitakse sademeveed hoonest eemale ja samas välditakse ka vee sattumist naaberkrundile. Sissepääs krundile toimub olemasolevalt Lauliku tänavalt. Projekteeritav hoone asub olemasoleva hoone kohal krundi serval. Parkimisvõimalus on 4 autole sissesõiduteel oleval platsil. Piirded on ol.olevad vertikaalsed lipp-piirded, kõrgusega kuni 1,5m. Naabritevahelised piirdeid on ol.olevad. Maapinna kõrgusega juhtida vihmaveed majast eemale ja vältida vihmavee valgumist naaberkrundile. Üldjoontes on maapind ol.olev ja seda ei tõsteta ega langetata. Kogumiskaev likvideeritakse, puhastatakse ja täidetakse puhta pinnaga.

4.ARHITEKTUURILINE OSA: 
4.1 ÜLDLAHENDUS: Käesolev projekt näeb ette olemasoleva elamu asendamine samas asukohas paikneva uue ühekorruselisega üksikelamuga. Uus elamu on ühe kordne pluss katusealune räästata viilkatusega ehitis, kõrgusega 6m. Hoone viimistluseks on laudis. Põhikorrusele on planeeritud köök-elutuba, tuba, saun, vannituba ja trepikoda. Teisel korrusel on plan. panipaigad. Kinnistu piiriks naabrite vahele on ol.olev piire (h=1,5m). Piirdekonstruktsioonidega tagatakse liiklusmüra normtase LpA,eq,T dB, elu- ja magamisruumides 35. Projekteerimisel lähtutud Eesti Standardist EVS 842:2003 Ehitise heliisolatsiooninõuded. Kaitse müra eest.
 Hoone elueaks planeeritakse vähemalt 50 aastat. 

4.2 VÄLISVIIMISTLUS: 
Sokkel: krohv - tumehall.
Seinad: horisontaalne rohekas laudis.
Katuse kate: tumehall valtsprofiilplekk.
Avatäited: puitaknad, toon pruun.
Välistrepid: monoliitne pesubetoon / paekivi.
Terrassid: immustatud tumepruun.

4.3 SISEVIIMISTLUS: 
Siseviimistlusmaterjalid peavad vastama “Eesti ehituses kasutusohutuse nõuetele vastavate kahjulikke ühendeid sisaldavate toodete ja materjalide loetelule” (Eesti Ehitusteave ET-2 0110-0229, välja antud 03 1998 ja 0110-0229 (täiendus), välja antud septembris 1998. Siseuksed vastavad Vabariigi Valitsuse 26.01.1999 määruse nr 38 ”Eluruumidele esitatavate nõuete kinnitamine” p. 3 nõuetele. 
ELAMU SISEVIIMISTLUSE KIRJELDUS: 
Põrandatel on eluruumides lakitud/õlitatud tammeparkett ja abiruumides ning esikus keraamiline plaat. Seinad on krohvitud ja värvitud valgeks. Sanitaarruumides on keraamiline plaat. Siseuksed on valged või spoonitud kilpuksed.

Määratlused: 1. Elamu kuulub tulepüsivusklassi TP3 (tuldkartvad hooned). 2. Elamu tuleohutuse tagamise põhimõtted: Elamu projekteerimisel on lähtutud järgmistest normdokumentidest. Majandusja taristuministri 17.07.2015 määrus nr 97 Nõuded ehitusprojektile. - Majandus ja taristuministri 02.06.2015 määrus nr 54 Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded - Eesti standard EVS 812-2:2014 „Ehitiste tuleohutus. Osa 2: Ventilatsioonisüsteemid”. - Eesti standard EVS 812-3:2013/AC:2013/AC:2014 „Ehitiste tuleohutus: Osa 3: Küttesüsteemid”. - Eesti standard EVS 812-6:2012+ A 1: 2013 „Ehitise tuleohutus: Osa 6: Tuletõrje Veevarustus“. - Eesti standart EVS 812-7:2008/AC:2011 – Ehitiste tuleohutus: Ehitistele esitatava põhinõude, tuleohutusnõude tagamine projekteerimise ja ehitamise käigus.

Elamu projekti lahendus ja näitajad: 1. Konstruktsioonide ja hoone tulepüsivust iseloomustavad näitajad. Katuslagi on ette nähtud puitsarikatel ja katusekatteks on plekk. Katusekate vastab nõudele B-ROOF.
2. Kuna hoone kuulub tulepüsivusklassi TP3, siis kandekonstruktsioonidele tulepüsivusnõuet R ei esitata. 
3. Hoone lae ja seinakihid peavad vastama Ds2D2.
 Üldplaan: 1. Elamu paikneb krundi piiril ja on eraldatud naaberhoonetest krohvitud terve elamu ulatuses bauroc 375 ja otstes 200mm fibo plokist tulemüüriga EI-M120. 2. Juurdesõiduteeks on üldkasutatav juurdesõit. Päästemeeskonnale on tagatud ehitistele juurdepääs tulekahju kustutamiseks ettenähtud päästevahenditega, hoone neljast küljest. 3. Evakuatsioonilahendus. Evakuatsioon toimub esimesel korrusel asuvate välisuste ja akende kaudu ning ei põhjusta ohtu evakueeruvatele ehitise kasutajatele. Suitsueemaldus on uste ja akende kaudu. 4. Pääsud katusele. Hoone katusele pääseb teisaldatava redeli abil maapinnalt. Korstnani on projekteeritud käiguteed. 5. Jagamine tuletõkkesektsioonideks. Hoonel on 1 tuletõkkesektsiooni. 
Kütteseadmete tuleohutus: 1. Elamu on planeeritud õhk-vesi küttele. 2. Korsten: Hoonel on üks korsten, millele paigaldatakse vastavalt nõuetele puhastusluuk. Põlevast ehitisosast, nagu vahelaest või katusest läbiminekul, samuti põlevmaterjalist tarindiosa (nagu vaheseina) ja suitsulõõri seina ühenduskohale paigaldatakse 100mm paksune kiht mittepõlevat soojustusmaterjali, näiteks kivivilla, mahukaaluga vähemalt 100kg/m3 ning paakumistemperatuuriga vähemalt 6000 C. Suitsukorsten ulatub katusekatte pinna suhtes nii kõrgele, et tagatakse küllaldane tuleohutus ja tõmme s.o. 0,8m. Põlevast ehitisosast läbimineku kohta tuleb esitada kaetud tööde akt. Elamu varustatakse vähemalt ühe suitsuanduriga, mis asub elutoas. Elamu varustatakse vähemalt ühe 6kg pulberkustutiga, mis asub tehnoruumis.
Tuletõrje veevarustussüsteemi lahendus. Tulekustutuseks vajaminev vesi saadakse tänaval asuvast hüdrandist, mille kaugus on 50m.

¬
6. TERVISEKAITSE- JA KESKKONNANÕUDED:
 Tööde alustamisest informeeritakse naabreid. Ohtlikke jäätmeid, v.a. eterniiti ja tõrvapapp, objektil ei esine. Kõik puud on kaitstud ehitamise ajal ja nad on täies elujõus. Töökohta peab varustama esmaabivahendite komplektiga. Elamu projekteerimisel on arvestatud Eesti projekteerimisnorme EPN 16.1. Hoone olmeprügi kogutakse krundil paiknevasse konteinerisse. Hoonet varustatakse veega trassist ja heitveed juhitakse kanalisatsioonitrassi. Peab välistama ehitusprahi sattumist ühiskanalisatsiooni. Ehitamise käigus tekkivad ehitusjäätmete maht ei ületa 10m3. Ehituse käigus tekkinud ehitusjäätmeid tuleb sorteerida ja koguda eraldi konteineritesse. Jäätmete taaskasutus on lubatud vaid vastavat luba omavatel ettevõtetel. Olmejäätmete käitlemist korraldatakse vastavalt linna jäätmehoolduseeskirjas esitatud nõuetele. Ehitustöödel tuleb vältida puukoorte lõhkumist. Kaevetöödel ei tohi juuri läbi raiuda või lõhki rebida, vaid juured tuleb eemaldada hargnemiskohtadelt. Kaevetööd lähemal, kui 2m puutüvest teostatakse käsitsi. Olemasolevad juurepaljandid tuleb katta turbaga. Jälgida GRÜN-E dendroloogilise inventeeringu soovituslike hooldusvõtteid. Hoone konstruktsioonidest tulenev ehitustehnoloogia ei ole keskkonda reostav.

6.1 PUUDE KAITSMINE:
 1.Puude kaitsmine: Kaevetöö tegemisel võra projektsioonialal paigaldatakse puudele tüvekaitsed. Ehitustöödel väärtuslike ja eriti väärtuslike puude -või taimerühma kaitsmiseks kasutada tarastamist 1,5 m kõrguse taraga järgmiselt, et puude võrad jäävad tara sisse. Kui kaitstavad taimed asuvad ehitusplatsi ääres, võib tarastada ümber haljastu, või ehitada tara ainult ehitusplatsi poolsele küljele. Tarastatud ala ei tohi kasutada materjali laoplatsina. 1.1.1 Puutüve ümber tehakse püstplankudest kinnitatud kaitse, kus tüve ja plankude vahele asetatakse pehme polster. 1.2.Kui töötingimused puu all ei ole tööd võimaldavad, võib enne töö alustamist kokkuleppel haljastusspetsialistiga kärpida puu alumisi oksi. Lõige tuleb teostada kas tüve või lähima jämedama oksa vastast, jätmata tüügast ja kahjustamata oksakraed. 1.3.Töö lõppedes eemaldatakse tööaegsed kaitseehitised. 2.Puujuurte kaitsmine 
	.	2.1  Kaevetööd lähemal, kui 2m puutüvest teostatakse käsitsi.  
	.	2.2  Suurte puude juuri lõigatakse võimalikult vähe.Üle 40mm läbimõõduga juurte  
läbilõikamine kooskõlastada haljastusspetsialistiga. Lõige teha võimalikult väikese lõikepinnaga, kaldega allapoole tüve suunas. Katki rebitud juureotsad ristisuunaliselt ära lõigata. 2.3 Puujuurte kuivamise vältimiseks kastetakse lahtises süvendis paljandunud puujuuri ning kaetakse seejärel savika mulla ja geotekstiiliga(aurumise vältimiseks). Hilisem kastmine vähemalt 1x nädalas põhjalikult. 2.4 Pikemalt lahti olevas süvendis kaitstakse juuri juurevõrguga (puupostidele toetatud jäik võrk ),millele toetub geotekstiil. Vajadusel asetatakse juurestiku ja piirde vahele kastmistoru. 2.5 Puujuurte külmumise vältimiseks on paljandunud murdunud juurte katmine vajalik temperatuuri langemisel alates –10 0C. Kaetakse juurevõrgu, geotekstiili ja kuivast poorsest materjalist külmaisolatsiooniga, (penoplast, kivivill vms ehitussoojustusmaterjal). 2.6 Kergesti variseva pinnase puhul, kus puujuured võivad kahjustuda pinnase nihkumise tagajärjel, rajatakse tugiseinad puujuurte kaitsmiseks. 2.7 Töötamisel säilitatavate puude all kaitstakse juurestiku ala maapinnale laotatud õhulise liivakihiga, mille peale pannakse killustik. Liivakihi võib asendada geotekstiiliga.

7. KONSTRUKTIIVNE LAHENDUS: Hoone kandetarindite projekteerimisel kasutatakse Eestis kehtestatud normdokumente: 
Kivikonstruktsioonid: 
¬
Kivikonstruktsioonid. Osa 1.1. Üldeeskirjad ja hoonekonstruktsioonide projekteerimise eeskirjad EPN - ENV 6.1.1, Raudbetoonkonstruktsioonid: Raudbetoonkonstruktsioonid. Osa 1.1. Üldeeskirjad ja hoonekonstruktsioonide. Projekteerimiseeskirjad EPN - ENV 2.1.1 Antud kinnistul ehitusgeoloogilised uuringud puuduvad.
 
7.1.VUNDAMENDID:
 Hoone alla tuleb lintvundament. Tellida eraldi konstruktsiooniprojekt. Terrassi alla ehitatakse välja postvundament. Vundamendi alused tihendada enne vundamendi rajamist tihendustegurini 0,95. Vundamendid rajatakse tihendatud killustikalusele. Posti alla on projekteeritud taldmikud laiusega 600mm. 

7.2. PÕRAND: Põrand pinnasel P-1 koosneb:
 Viimistluskiht / parkett, R / B põrandaplaat 80mm, betoon C25 / 30; XC2 armatuurvõrk, mahukahanemisvuugid vastavalt ruumide jaotusele, armeeritud kile, vahtpolüstürool 200mm, tihendatud mineraalne täitepinnas, vuugid ülekattega ja teibitud niiskuskindla teibiga viia kokku sokli hüdroisolatsiooniga.

7.3. VÄLISSEIN: Välissein VS-1 koosneb:
 Hor. sile laudis, nn.põrandaprofiil, roovitus 50x23mm, tuuletõkkeplaat/Tyvek, puitkarkass 50x200, vahel kivivill 200mm, roovitus 50x50, vahel kivivill 50mm, 2x kipsplaat, viimistlus.

7.4. VAHELAGI VL-1: 
Vahelagi koosneb: parkett, aluskate, 22mm põrandaplaat, roovid talad 50x200, vahel kivivill 200mm, 2x kipsplaat, viimistlus.

7.5. KATUS K1: 
Valtsprofiilplekk, tihe laudis, roovitus 45x45, roovitus 45x45, tuuletõkkeplaat / Tyvek, PUR vaht 200mm, roovid 20x45, kipsplaat.

7.6. KOORMUSED: 
Koormuste varutegurid leitakse vastavalt EVS-EN 1990:2002 standardis esitatud nõuetele. Vastavalt sellele üldiselt: Kasuskoormused 1,5 Omakaalukoormused 1,2
 Kasuskoormused: 
Klass A (eluruumid) üldiselt qk=2,0kN/m2, Qk=2,0kN Klass H (katused, kalle ≤ 20°) q k=0,75kN/m2, Qk=1,5kN 
Omakaalukoormused:
Leitakse vastavalt kavandatud konstruktsioonide raskusest ja lähtudes EPN 1.2.3 normist või EVS-EN 1991-1-1. 
Lumekoormus:
Leitakse vastavalt normile EPN 1.2.5 või standardile EVS-EN 1991-1-4. 
Tuulekoormus: 
Leitakse vastavalt normile EPN 1.2.6 või standardile EVS-EN1991-1-4. 

8. VEEVARUSTUS: 
Hoonele projekteeritakse uus veemõõtja kaev. Olemasoleva liitumispunkti peakraan on krundil. Hoone veesisend PE ø32x3,0mm PN10 torust. Elamu veetarbimiseks paigutakse veemõõdusõlm esimese korruse tehnoruumi.
 Veevarustuse arvestuslikud vooluhulgad: 
Arvutuslik vooluhulk Qa = 0,8 l/s, Q=0,5m3/d Veevarustuse allikas: Kinnistul projekteeritud Ø32x3,0mm PE plasttoru. 
Veemõõdusõlm: 
Elamu veetarbimiseks paigutakse veemõõdusõlm 1 korruse tehnoruumi. Mehhaaniline ühejaoline veearvesti DN15 tagasilöögiklappiga paigaldatakse kanduriga nähtavale ja kergesti ligipääsetavasse kohta. Veemõõtja kandur maandatakse hoone peamaanduslatile. Veesisendile paigaldatav signaalkaabel ühendatakse veemõõtja kanduriga. Paigaldusnõuded esitatud veemõõdusõlme põhimõtteskeemil. Veearvestit ümbritsev temperatuur peab olema vahemikus 5 kuni 55 C. 
Elamu veeühendus on rekonstrueeritav, lahendatud ol.olevast trassist, Proj. liitumispunktist. Kinnistu veevärk vastab Eesti Standarditele: EVS 835:2003 „Kinnistu veevärgi projekteerimine“ ja heale ehitustavale. Elamu arvutuslik veevajadus on 0,8 l/s, 0,5 m3/d. Elamu rek. kanalisatsioon on juhitud tänaval olevasse trassi. Liitumispunkt on olemasolev.
Kanalisatsioonihulk on 1,3 l/s 0,5m3/d. Kanalisatsiooniühendus vastab projekteerimisnormidele EVS 846:2003 „Kinnistu kanalisatsioon“. Õue torustik hooneni teha plastmass Uponal PVC läbimõõduga 160 x 4,7, surveklass SN 8 torudest. Kinnistu kogutavad sajuveed hajutatakse oma kinnistu piires ja välditakse naabri krundile sattumist. Veeühendus lahendatakse vastavalt võrguvaldajatega tehniliste tingimustele ja sõlmitud liitumislepingutele. 

8.1 KANALISATSIOON: 
Käesolevas projektis on kinnistul ol.olev kanalisatsiooni liitumine ühiskanalisatsiooni võrguga. Ühendus toimub rek. de160 PVC SN8 torustiku abil krundil ol.olevast liitumiskaevust. Arvutuslik vooluhulk Kanalisatsiooni äravool Qa=1,3 l/s, Q=0,5m3/d 
Eelvool ja kinnistu liitumispunkt: 
Kanalisatsiooni ärajuhtimine on ettenähtud Lauliku tänaval olevasse dn300mm kanalisatsiooni magistraalvõrkku. Kinnistule on projekteeritud rek. PVC plasttorudest de160mm SN8 kanalisatsioonitorustik. 
Torustikud ja materjalid: 
Hoonesisene olmekanalisatsioonitorustik paigaldatakse PP kanalisatsioonitorudest de50...110mm ja PVC kanalisatsioonitorudest de160mm. Kanalisatsioonitorude kalded võtta: ⌀50mm, ⌀75mm, ⌀110mm i≥0,02, ⌀160mm i≥0,01. Kanalisatsioonitorustikud varustatakse puhastusavadega. Püstikutele paigaldatakse puhastuskorgid 1m kõrgusele põrandast. Süsteemi õhustuse tagamiseks ühendatakse olmekanalisatsioonitorustikud tuulutuspüstikutega, mis lõpetatakse katusel tuulutustoru otsikuga. 
Olmekanalisatsioonipüstikud ja –torustikud lae all isoleeritakse alumiiniumfooliumiga pinnatud kivivillkoorikutega (PV-ACE-„PAROC“) paksusega 50mm. Isolatsiooni tuletundlikkuse klass peab olema B-s1, d0. Nähtavale jäävad torustikud katta PVC-kilega (Isogenopak). Reokanalisatsiooni torustik isoleerida müra, kondensaadi vältimiseks ning tuleohutus nõuetele vastavalt torutootja soovitusele ja LVI RYL 95 p.5. 
Tehnovõrkude ühendused lahendatakse vastavalt võrguvaldajatega tehniliste tingimustele ja sõlmitud liitumislepingutele. 

9. KÜTE JA VENTILATSIOON:
 Tehnosüsteemid on projekteeritud alljärgnevate Eesti Vabariigi Standarditele: - EVS 844:2004 Hoonete kütte projekteerimine - EVS 845-1:2004 Hoonete ventilatsiooni projekteerimine 1. osa - EVS 845-2:2004 Hoonete ventilatsiooni projekteerimine 2. osa - EVS 845-3:2004 Hoonete ventilatsiooni projekteerimine 3. osa 
Küte. 

Hoone on kavandatud õhk-vesi küttele. Sooja kandjaks on vesi põrandaküte. Vajaliku temperatuuri saavutamiseks ja reguleerimiseks ruumides, kasutatakse termostaat-mootorklapi süsteemi, mis tagab ruumides vajaliku temperatuuri ja hoiab põrandapinna temperatuuri optimaalsena (h-1,6m) Hoones paiknevad ruumitermostaadid eluruumide seintel, märgades ruumides aga termostaat andur paikneb põrandas. Küttesüsteemi kvalitatiivne juhtimine on ette nähtud puldist (nutitelefonist).
Vajaliku kütte-ja soojatarbevee saamiseks on hoones boiler, mida köetakse õhk-vesi soojuspumpaga. Õhk-vesi soojuspumba välisosa paigutatakse terrassile, mittevaadeldavasse asukohta. Õhk-vesi soojuspumba siseosa paigutatakse tehnroruumi. Koostada eraldi küttelahenduse projekt.
Ventilatsioon. 
Hoones on peamiselt sundventilatsioon. Soojustagastiga ventseade asub tehnoruumis. Torud jooksevad peidetuna abiruumide lagedes ja seintes. Välisseinte ventilatsiooniavad väliskatted kavandatakse seinapinnaga sama tooni, väiksemõõtmelised ja neljakandilised. Koostada eraldi ventilatsiooniprojekt.

10. ELEKTRIVARUSTUS: 
Elamul on rekonstrueeritav elektriliitumine MP maakaablit kaudu peamajast. Projekteerida uus elektrimõõdik. Ol.olev liitumiskilp asub peamaja välisseinas. Koostatud eraldi projekt liitumiskilbile. Elamu elektrivarustuse projekteerimisel lähtuda eeskirjast EEI-3-1994 „Ehitiste madalpingeelektripaigaldised“ ja Standarditest EVS 716:1996 EVS 722:1996 KAABLID. 
Peakaitsme suurus 3x25A. Peajaotuskilp asub esimesel korrusel tehnoruumis. Hoone elektrijaotus on lahendatud peajaotuskilbist väljuvate rühmaliinidega. Toiteliinidena kasutada vasksoontega tuld mitte levitava polüvinüülkloriid isolatsiooniga kaableid. Kõik kasutatud elektriseadmed peavad omama Eesti Elektrikontrollikeskuse sertifikaati või tunnustatud märgist (CE, IEC, FI jne) tootel.
Elektriühendused lahendatakse vastavalt võrguvaldajatega tehniliste tingimustele ja sõlmitud liitumislepingutele. Elektri- ja valvesignalisatsiooni projekt tuleb koostada eraldi.

10.1. NÕRKVOOLUPAIGALDIS: SIDEPAIGALDIS: 
Hoone proj. sideühenduseks välisvõrguga näha ette üheavaline 50mm läbimõõduga PVC torudest sidekanalisatsioon. Liitumispunkt Lauliku tänaval. Sidekaevuna kasutada KKS-2 poolkaevu. Sidekanalisatsiooni nõutav sügavus pinnases 0,7m, teekatete all 1m. Enne ehitustööde alustamist teostada Telia Eesti As'i järelevalve esindajaga objekti ülevaatus, mille käigus fikseerida olemasolevate liinirajatiste asukohad (liinirajatiste paiknemise kohta edastada oma küsimused eelnevalt: jvtallinn@telekom.ee). 
Projektis teostada hoone sisemine sidevõrk. Side liitumiskilp näha ette esimesele korrusele tehnoruumi. Võrgu ülesehitusel lähtuda avatud kaablivõrgu põhimõttest. Nõrkvoolu kaabeldus peab olema eraldatud tugevvoolukaablitest. Käesolev projekt hõlmab ainult arvuti- ja telefonivõrgu passiivosa.

10.2 GAAS: Gaasiliitumist elamule ettenähtud ei ole.
¬
11. ENERGIATÕHUSUS:
 Majandus- ja taristuministri määrus nr 55 Vastu võetud 03.06.2015 Hoone energiatõhususe miinimumnõuded. Elamu on kavandatud energiatõhususarvuga 143 kWh/m2a ET < 160, klass C. 
Nõuded suvisele ruumitemperatuurile: 
Elamu suvine ruumitemperatuur ei ületa 150 kraadtunni. Jahutussüsteemi Elamus välja ei ehitata. Lääne ja lõunapoolsete akendel ja klaasustel kasutatakse päikesekaitseklaase päikesefaktoriga g = 0,4. Elu- ja magamistubades on avatavate akende pind üle 10% nende ruumide põrandapinnast.
Üldised nõuded välispiiretele: 
Soojustuse määramisel on lähtutud hoone energiatõhususe nõuetest, ruumide soojuslikust mugavusest ja hallituse ning kondensaadi vältimisest külmasildadel, sisepindadel ja tarindites. Ruumide soojusliku mugavuse tagamiseks ei ületa piirete soojajuhtivus väärtust 0,5 vatti ruutmeetri ja kraadi kohta [W/(m2K)].
 Hallituse, kondensaadi ja liigsete soojakadude vältimiseks soojustatakse kõrgema soojajuhtivusega sõlmed väljastpoolt piisava soojustusega. Energiaarvutustes on lähtutud järgmistest algväärtustest: välisseinte soojajuhtivus – katuse soojajuhtivus – põranda soojajuhtivus – akende/uste soojajuhtivus – 
0,17 W(m2K) - 0,08 W(m2K) - 0,2 W(m2K) - 1,1 W(m2K) 
Niiskuskonvektsiooni riskide vältimiseks tarindite kriitilised sõlmed (seina ja katuse ühendus, katuslae auru- või õhutõkke jätkukohad, läbiviigud) tehakse õhkupidavaks. Vastavat projektile hoone summaarne soojaerikadu ei ületa 1,0 W(m2K).
Üldised nõuded tehnosüsteemidele: 
Hoones on tagatud sundventilatsioon. Kööki, pesemisruumi ja tualetti on kavandatud sundväljatõmbe ventilatsioonisüsteem. Ventilatsioonisüsteemi ventilaatori erivõimsus on 2,0 W/(l/s). 
Üldised nõuded hoonete energiavarustusele: 
Hoonete energiavarustus on energiatõhus. 

12. EHITUSE ORGANISEERIMINE:
 Kontrollida kaetud tööde etapid ja kinnitada tööde vastavus paigaldusjuhendile. Värvitoonide valikul lähtuda projektis soovitatud kataloogidest. Samuti kõik muud võimalikud muudatused ja kõrvalekaldumised pakutud lahendusest kooskõlastada arhitekti (omanikuga) ja tellijaga (omanikuga).
Elamu tööde käigus ladustatakse ehitusmaterjale kinnistul selleks ette nähtud ja kokku lepitud kohas oma kinnistu piiril. Kõrghaljastus säilitatakse kogu kinnistu ulatuses. Peale tööde läbiviimist taastatakse hoone ümber kannatada saanud haljastus. Olemasolev säilitatav kõrghaljastus tuleb ehitustööde ajaks kaitsta vastavalt RT 89-10620-s kujutatule ja kirjeldatule. Ehitustööde ajaks on vajalik kaitsta puude tüvesid ja juurestikku vigastuste eest.
Tööde organiseerimisel arvestada, et raskete veokite liiklemine puude juurtel või ehitusmaterjalide ladustamine puude alla tihendab pinnast ja puude ainevahetus on häiritud. Seepärast ei tohi puude alla kuhjata mulda, ehitusmaterjali jne. 
13.LAMMUTUSTÖÖDE ORGANISEERIMINE: 
Elamu tööde käigus ladustatakse ehitusmaterjale kinnistul selleks ette nähtud kohas oma kinnistu piiril. . Suurjäätmetele tellitakse eraldi konteiner ja viiakse need ära jäätmekäitlusettevõttesse. Ehitusjäätmete kogumist ja käitlemist viiakse läbi vastavalt Tallinna Linnavolikogu määrus 08.09.2011 nr.28 „ Tallinna Jäätmehoolduseeskiri.” Prügikogumisala on hoovis. Nimetatud alale on tagatud prügiveoautode juurdepääs. Jäätmed tuleb koguda liigiti, et tagada võimalikult suures ulatuses jäätmete taaskasutuse. Lammutustööde ajal hoida korda kinnistul, ümber ehitusplatsi mitte lasta vedeleda ehitusjäätmeid. Tolmu saab lammutustöödel märgatavalt vähendada, kui tolmavaid jäätmeid enne ümberpaigutamist kasta. Peale tööde lõppu koristada ehitusplats. Tööde käigus rikutud haljastus taastatakse peale tööde lõppu: muru ning madalhaljastus.
JÄÄTMEKÄITLUS – jäätmete hinnanguline kogus ja koostis: 
Jäätmekood 	Jäätmeliik 	Hinnanguline kogus 	Ühik 	Tegevuse lühikirjeldus 	
¬
17 01 01 	Betoon 	¬
8,0 	¬
t 	Purustatakse kohapeal ja taaskasutatakse elamu ehitusel 	
17 01 02 	Tellised 	1,1 	t 	Purustatakse kohapeal ja taaskasutatakse elamu ehitusel 	
17 02 01 	Puit 	16,0 	t 	Taaskasutatakse kohapeal 	
¬
17 02 02 	Klaas 	¬
0,16 	¬
- 	Antakse üle Eesti Keskkonnateenused AS 
¬ 	
¬
17 02 03 
¬ 	Plast 	¬
- 
¬ 	¬
- 
¬ 	Eelhinnangu järgi ei tekki ehitusobjektil 	
17 03 02 	Asfaldijäätmed 	0 	t 	Eelhinnangu järgi ei tekki ehitusobjektil 
¬ 	
17 04 07 
¬ 	Metallisegud 	0,3 
¬ 	t 
¬ 	Antakse üle taaskasutamiseks CRONIMET Eesti Metall OÜ, Juurdeveo 25G/Kauba 1 
¬ 	
15 01 	Pakendid (nt. puitalused, kile, paberkartongpakend, jms) 	0,1 	t 	Tagastatakse pakendiettevõtjale pakendijäätmete ringlusse võtuks või taaskasutusse suunamiseks või antakse üle taaskasutamiseks Ragn-Sells AS 	
¬
17 08 02 	Kipsipõhised ehitusmaterjalid 	¬
0,1 	¬
t 	Antakse üle taaskasutamiseks vastavat ATI Grupp OÜ 
¬ 	
17 09 04 
¬ 	Ehitus- ja lammutussegapraht 
¬ 	0,5 
¬ 	t 
¬ 	Antakse üle sorteerimiseks Ragn-Sells AS 	
17 06 05* 	Eterniit või muu asbesti sisaldavad ehitusmaterjalid 	0,3 	- 	Antakse üle taaskasutamiseks vastavat jäätmeluba ning ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale Eesti Keskkonnateenused AS 	
08 01 11*, 15 01 10* 	Lahustite ja/või muu ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed 	0,02 	t 	¬
Antakse üle taaskasutamiseks vastavat jäätmeluba ning ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlejale Eesti Keskkonnateenused AS 
¬ 	
17 09 03* 	Ohtlikke aineid sisaldav muu ehitus- ja lammutuspraht (sh segapraht) 	- 	- 	Eelhinnangu järgi ei tekki ehitusobjektil 	
20 03 01 	Prügi (segaolmejäätmed) 	1,0 	t 	Antakse üle vastavat jäätmeluba omavale jäätmekäitlejale, kes selles jäätmeveo piirkonnas hanke korras valitud kohalik omavalitse poolt. 	
				¬ 	
*- ohtlikud jäätmed 
PINNAS – pinnasetööde mahtude bilanss: 
Pinnase liik 	Hinnanguline kogus 	Ühik 	Tegevuse lühikirjeldus 	
¬
Kasvupinnas (17 05 04) 	5,0 	t 	Kooritakse eraldi ja kasutatakse samal ehitusel haljastamiseks. 	
Kivid ja pinnas (17 05 04) 	8,0 	t 	Kooritakse eraldi ja kasutatakse samal ehitusel haljastamiseks. 	
Ohtlikke aineid sisaldavad kivid ja pinnas (17 05 03*) 	0 	- 	Eelhinnangu järgi ei tekki ehitusobjektil. 	
IV. SELGITUSED jäätmete liigiti kogumiseks ehitusplatsil ja jäätmete käitlemistoimingud ja -kohad. Tabelites esitatud ehitusjäätmete mahud võivad muutuda. Kui objekti omanik või ehitaja soovib mõnda materjali kasutada või ladustada teisiti kui jäätmekavas kirjeldatud, siis tuleb see täiendavalt kooskõlastada Tallinna Keskkonnaametiga. Ehitusjäätmeid oma majandus- või kutsetegevuses vedav isik peab omama jäätmeluba või teatud juhul registreeritud riigi Keskkonnaametis (Harju kontor Viljandi mnt 16, Tallinn). Töötajaid teavitatakse eeskirjaga kehtestatud jäätmehoolduse nõuetest. Ehitusplatsil jäätmete kogumiseks kasutatakse tähistatud vastavalt kogutavatele jäätmeliikidele 0,6 m3 kuni 10 m3 mahutit paigaldatud jäätmevedaja poolt. Mahutite ja kaevise ladustamise asukohad ehitusplatsil on märgistatud ehitusprojekti põhijoonisel (või lisatud skeemil). Mahukad ehitusjäätmed, mida kaalu või mahu tõttu pole võimalik paigutada mahutisse ja mida ei anta kohe üle jäätmekäitlejale, paigutatakse krundi piires selleks eraldatud territooriumile nende hilisemaks transportimiseks jäätmekäitluskohta. Pakendijäätmed tagastatakse pakendiettevõtjale (PAKS § 10 Pakendiettevõtja on isik, kes majandus- või kutsetegevuse raames pakendab kaupa, veab sisse või müüb pakendatud kaupa.) pakendijäätmete taaskasutusse suunamiseks või antakse üle taaskasutamiseks vastava jäätmeloa omavale jäätmekäitlejale. Ohtlikud ehitusjäätmed, väljaarvatud saastunud pinnas, kogutakse liikide kaupa eraldi nõuete kohaselt märgistatud mahutitesse. Vedelaid ohtlikke jäätmeid kogutakse algpakendisse või vastavalt märgistatud kindlalt suletavasse mahutisse. Kui tekkib kahtlus, et pinnas või olla saastunud õliga või teiste ohtlike jäätmetega, võetakse juhiste saamiseks ühendust Tallinna Keskkonnaametiga (tel.: 64 04 285). Peale ehitustööde lõpetamist, ehitise kasutusloa taotlemisel vormistatakse jäätmeõiend ja kinnitatakse Tallinna Keskkonnaametis. Selle jaoks kogutakse kokku kõik ehitustööde ajal jäätmete üleandmis- vastuvõtu aktid. 
13.1. LAMMUTUSTÖÖDE TEHNOLOOGILINE KIRJELDUS: Lammutustööde järjekord on järgmine: 
		-  Eemaldatakse elamu aknaklaasid, aknaraamid, välisuksed.  
		-  Võetakse lahti plekk ja eterniitplaadid elamu katuselt.  
		-  Võetakse lahti voodrilauad elamu seintel, räästadel, põrandalt ja katusel.  
		-  Ühendatakse lahti elamu katusesarikad.  
		-  Ühendatakse lahti elamu puitprussid ja palgid seintel ja muudel konstruktsioonidel.  
		-  Eemaldatakse kõik puitosad elamu põrandast.  
		-  Võetakse lahti kõik seinte puidust osad.  
		-  Võetakse lahti käsimeetodil telliskivid korstnast.  
		-  Võetakse lahti betoonist vundament.  
		-  Kõik puidust osad kogutakse ja ladustatakse.  
		-  Telliskivid ladustatakse.  
		-  Eterniitplaatidele, klaasjäätmetele ning muudele suurjäätmetele tellitakse eraldi konteinerid ja kogutakse vastavalt need sinna.  
		-  Peale tööde lõppu koristatakse ehitusplats.  
		-  Lammutatavates ehitistes ei ole ohtlikke materjale,v.a. eterniiti  
14. EHITISE OSADE AJUTISE TOESTAMISE VIISID:
¬
Lammutamise ajaks toestatakse katus puitprussidega 200x200 mm. Pärast katuse eemaldamist toestatavad prussid eemaldatakse. 
Seletuskirja koostas: ______________________ Risto Räägel, arhitekt